Др Беговић говорила на министарском панелу у оквиру промоције "Беле књиге" Савета страних инвеститора
![](/cir/component/ajax/?p=image&src=%7B%22file%22%3A%22images%2Fvesti%2F2023%2F21-11-2023c%2Fnaslovna.jpg%22%2C%22thumbnail%22%3A%221920%2C1279%2C%22%7D&hash=9080c244)
Фото: Зоран Петровић / НИТРА
Савет страних инвеститора (FIC) представио је данас "Белу књигу 2023", која садржи 397 препорука за унапређење пословне и инвестиционе климе у Србији, међу којима и да се организују правовремене јавне расправе о свим новим прописима уз редован дијалог са пословном заједницом
Промоцији “Беле књиге 2023” присуствовала је и др Јелена Беговић, министарка науке, технолошког развоја и иновација, која је заједно са министрима Михаилом Јовановићем и Дубравком Ђедовић Хандановић учестововала у панел дискусији у оквиру овог догађаја.
Министарка др Беговић у оквиру овог панела говорила је о напретцима који су постигнути у оквиру иновационог и стартап екосистема Србије, навевши да су од великог значаја планирана проширења постојећих научно-технолошких паркова, као и изградња новог у Крушевцу, а посебно се осврнула и на важност пројекта БИО4 Кампус, навевши да је до сада потписано неколико заиста важних меморандума о разумевању, како са великим компанијама попут Takeda Pharmaceuticals, Pfizer и Swiss Rockets.
“Желимо да провучемо и оне мање компаније, које су можда храбрије у истраживању и развоју и спремније да ризикују, као што је рецимо Ginkgo Bioworks, са којима смо недавно потписали меморандум о разумевању. У питању је једна од најуспешнијих америчких биотехнолошких копманија долази у БИО4, што је велика потврда да смо на добром путу”, нагласила је др Беговић, додавши да простора за унапређење и даље има када говоримо о компанијама које у Србији отварају своје центре за истраживање и развој. “Држава је у последњих неколико година увела изузетно примамљиве пореске олакшице за истраживање и развој у приватном сектору”, истакла је др Беговић.
“Финансијска, менторска и искуствена подршка довеле су до тога да имамо потребу за новим капацитетима. Подршка кроз Фонд за иновациону делатност представља механизам државе да окупи око једног стола академију и индустрију”, нагласила је др Беговић, навевши да је потребно уредити нови систем у којем ће бити могуће градити будућност. “Такође, радимо и на трансформацији академске заједнице захвајући подршци Светске банке и бесповратним средствима Европске уније. Наша научна заједница показала је да је спремна да се мења и да се припреми зуа оно што долази, макар када говоримо о научним институтима”, рекла је др Беговић.
Министарка др Беговић осврнула се на значај БИО4 Кампуса који ће бити изграђен у Београду, као и на значај националног пројекта “Србија, земља науке, земља иновација”, али и на добре резултате које остварујемо у СТЕМ областима. “Србија има потенцијал и сјајно образовање. Те потенцијале само треба да искористимо. Имамо оно што многе земље немају, 260 хиљада студената, преко 160 хиљада у СТЕМ областима. Са оваквим бројакама мислим да смо на јако добром путу”, закључила је др Беговић.